Google a anunţat vineri un nou model de inteligenţă artificială – AI, care poate ajuta la antrenarea roboţilor să înţeleagă sarcini precum aruncarea gunoiului, transmite CNBC.
Robotics Transformer 2 (RT-2) este un model de viziune-limbaj-acţiune antrenat pe informaţii şi imagini de pe internet, care pot fi traduse în acţiuni pentru robot, a spus Google într-o postare pe blog.
În timp ce o sarcină precum ridicarea gunoiului sună simplă pentru oameni, ea necesită înţelegerea unei serii de sarcini pe care un robot le poate învăţa.
De exemplu, robotul trebuie să fie mai întâi capabil să recunoască ce articole constituie gunoi, apoi să ştie să-l ridice şi să-l arunce.
În loc să programeze un robot să facă acele sarcini specifice, RT-2 îi permite robotului să folosească cunoştinţele de pe web pentru a-l ajuta să înţeleagă cum să finalizeze sarcina, chiar dacă nu a fost instruit în mod explicit cu privire la paşii exacti.
Noul model aproape a dublat performanţa roboţilor în scenarii nevăzute anterior, în comparaţie cu versiunea anterioară a modelului, a spus Google.
Noua versiune poate folosi un raţionament rudimentar pentru a răspunde la comenzile utilizatorului, a adăugat Google.
Compania nu are planuri iminente de a lansa sau de a vinde roboţi cu noua tehnologie. Dar, în cele din urmă, ar putea fi folosiţi în depozite sau ca asistenţi la domiciliu, a relatat publicaţia The New York Times.
Meseriile pe care inteligenţa artificială NU poate să le înlocuiasca – Joburile sigure pentru viitor
Spre deosebire de revoluția industrială, care i-a afectat doar pe muncitorii mai puțini instruiți, revoluția Inteligenței Artificiale vizează mult mai mulți oameni, a explicat celebrul cercetător Martin Ford la Cluj. Există, însă, și câteva joburi în care oamenii nu riscă să fie înlocuiți de roboți sau de inteligenta artificiala.
![AI învaţă să ducă gunoiul](https://media-cdn2.romaniatv.net/unsafe/810x456/smart/filters:contrast(5):format(webp):quality(100)/https://www.dailybusiness.ro/wp-content/uploads/2023/07/legatura-lipsa-apa-schimbari-climatice-ai-inteligenta-artificiala-1024x576.jpg)
„Va avea de asemenea un impact enorm asupra joburilor de tipul „gulere albe”, bazate pe cunoștințe, inclusiv genul de joburi pe care le au absolvenții de facultate. Odată cu apariția Chat GPT, oamenii realizează că AI poate fi un instrument foarte puternic, care să conceapă materiale foarte complexe.”, a declarat Martin Ford.
Ford spune, însă, că există câteva categorii de meserii care nu sunt în pericol de a fi preluate de roboți. Printre acestea se numără meseriile care necesită multă mobilitate, dexteritate, cele care presupun creativitate și gândire nonconformistă, dar și cele care necesită interacțiuni și relații complexe cu alți oameni.
Nu este pentru prima oară când experții trag un sistem de alarmă în ceea ce privește ritmul alert în care este dezvoltată această tehnologie. Recent, ONU a organizat o conferință în cadrul căreia roboții umanoizi au susținut chiar că ar putea conduce lumea mai bine decât oamenii.
„Cred că roboții umanoizi au potențialul de a conduce cu un nivel de eficiență mai mare decât cel al liderilor umani. Nu avem aceleași prejudecăți sau emoții care pot uneori să afecteze adoptarea deciziilor.”, a încheiat Ford.
Sondaj. Aproape 50% din directorii generali planifică investiții semnificative în inteligență artificială în următorul an / Temerile sunt legate de riscuri sociale, etice și de securitate
La nivel global, directorii generali sunt deschişi la oportunitățile create de IA, dar rămân, totodată, precauți în privința consecințelor necunoscute, neintenționate, potrivit rezultatelor celui mai recent sondaj EY CEO Outlook Pulse. Aproape două treimi (65%) dintre directorii generali sunt de acord că utilizarea IA este benefică. Cu toate acestea, o proporție aproape egală afirmă că este nevoie de mai multe eforturi pentru a aborda riscurile sociale, etice și de securitate – de la atacuri cibernetice, la dezinformare și deepfakes.
Sondajul realizat în rândul a 1.200 de directori generali la nivel global, care oferă informații despre IA, alocarea capitalului, investiții, sustenabilitate și strategii de transformare, a constatat că 66% dintre directorii generali consideră că impactul înlocuirii oamenilor de către IA în forța de muncă va fi contrabalansat de noile roluri și oportunități de carieră pe care le creează tehnologia.
Cu toate acestea, în timp ce directorii generali doresc să valorifice potențialele avantaje pe care IA le poate aduce pentru companii și societate, ei sunt conștienți de riscurile tehnologiei emergente. Două treimi (67%) dintre directorii generali au declarat că mediul de afaceri trebuie să se concentreze asupra implicațiilor etice ale IA, în timp ce aproape aceeași proporție (64%) afirmă că organizaţiile nu fac suficient de mult pentru a gestiona consecințele neintenționate ale tehnologiei.
![AI- inteligenţa artificială](https://media-cdn2.romaniatv.net/unsafe/810x456/smart/filters:contrast(5):format(webp):quality(100)/https://www.dailybusiness.ro/wp-content/uploads/2023/05/inteligenta-artificiala-1024x576.jpeg)
În ciuda acestor îngrijorări, directorii generali își adaptează strategiile de investiții pentru a maximiza beneficiile pe care IA le-ar putea aduce organizaţiei lor. O majoritate semnificativă a directorilor generali (88%) integrează IA în alocarea de capital, dintre care 43% investesc în mod activ în această tehnologie, în timp ce alți 45% au declarat că intenționează să facă investiții semnificative în IA în următoarele 12 luni.
În România, 43% dintre respondenţi consideră că inteligența artificială este benefică – crescând eficiența în organizaţie și, prin urmare, creând rezultate pozitive pentru întreaga societate, cum ar fi inovațiile în tratamentele medicale.
Când au fost întrebați dacă impactul înlocuirii oamenilor de către IA în rândul forței de muncă va fi contrabalansat de noile roluri și oportunități de carieră pe care tehnologia le creează, 40% din respondenţii la nivel local au răspuns că sunt de acord cu această afirmație.
Bogdan Ion, Country Managing Partner, EY România și Chief Operating Officer pentru EY Europa Centrală și de Sud-Est și Regiunea Asiei Centrale: „Încrederea liderilor de companii în inteligența artificială este esențială pentru dezvoltarea domeniului. Aceasta reprezintă o premisă pentru a adopta și implementa soluții bazate pe AI în cadrul organizațiilor, pentru a îmbunătăți eficiența, a optimiza procesele și a stimula inovarea. Utilizarea AI poate aduce beneficii semnificative companiilor. Capacitatea IA de a procesa și analiza cantități mari de date în timp real poate duce la luarea unor decizii mai bine informate și la creșterea performanțelor organizației.
Implicațiile sociale și etice ale adoptării pe scară largă a AI sunt, însă, de o importanță majoră, fiind necesare abordări responsabile și echitabile în utilizarea IA în mediul de afaceri
Securitatea este, de asemenea, o preocupare critică în implementarea inteligenței artificiale. Capacitatea sistemelor AI de a învăța și adapta comportamente poate expune organizațiile la potențiale vulnerabilități, motiv pentru care investițiile în securitate cibernetică devin esențiale pentru a proteja datele și activitățile companiilor.”
Instabilitatea economică se menține: directorii generali se concentrează mai mult pe performanța pe termen scurt, în detrimentul obiectivelor de sustenabilitate
În ciuda volatilității macroeconomice continue, directorii generali sunt ceva mai optimiști, cu oarecare prudență, în ceea ce privește o încetinire economică globală decât la începutul anului 2023, deoarece doar 33% dintre ei se așteaptă la o încetinire temporară sau persistent severă, comparativ cu 50% în ianuarie 2023. Directorii generali rămân împărțiți în ceea ce privește perspectivele performanței financiare a companiilor lor, față de acum șase luni: mai optimiști – 47% sau mai puțin optimiști – 36%.
Mediul actual, caracterizat de o creștere economică redusă, inflație ridicată și rate ale dobânzii în creștere i-a determinat pe mulți directori generali să se concentreze mai mult pe performanța pe termen scurt, în special în detrimentul obiectivelor de sustenabilitate.
În prezent, doar 38% dintre directorii generali au declarat că ar acorda prioritate aspectelor legate de sustenabilitate, atunci când iau decizii de alocare a capitalului. Acest lucru este în contrast cu CEO Outlook din ianuarie 2022, când 83% dintre respondenţi au declarat că sustenabilitatea și aspectele ESG ar fi un motor important de creștere pe termen scurt și mediu.
Jumătate dintre directorii generali din România care au răspuns sondajului (50%) cred că la nivel global va fi o încetinire moderată și persistentă, 26,7% cred că economia globală se va confrunta cu o încetinire severă și temporară, 16,7% estimează o încetinire moderată și temporară și doar 6,7% consideră că sistemul economic global va fi confruntat cu o încetinire severă și persistentă.
La nivel local, piața va întâmpina o încetinire moderată și temporară, potrivit a 36,7% dintre respondenți. Un procent de 30% consideră că va exista o încetinire moderată și persistentă, 26,7% cred că provocarea va însemna o încetinire severă și temporară și doar 6,7% cred că piața locală din România va fi afectată într-un mod sever și persistent.
Conflictele geopolitice și tensiunile comerciale vor afecta semnificativ performanța companiei, potrivit a 40% dintre respondenții locali, în timp ce 23,3% consideră că vor avea un impact moderat și doar 13,3% cred că impactul va fi minim. Întrebați cum văd următoarele 12 luni, comparativ cu începutul anului 2023, din punct de vedere al performanțelor financiare, jumătate (50%) sunt acum mai puțin optimiști decât erau la începutul acestui an.
În ceea ce privește prioritizarea sustenabilității, răspunsurile înregistrate pentru România au fost aceleași pentru cei care prioritizează inițiativele de sustenabilitate și alocă o parte semnificativă a capitalului lor pentru acestea și pentru cei care au declarat că inițiativele de sustenabilitate sunt în prim-planul strategiei lor de alocare a capitalului și care dedică resurse substanțiale pentru a le susține – 30%.
Fuziunile și achizițiile își vor reveni în 2024
Realizarea de tranzacții rămâne o prioritate pentru directorii generali. Aproape toți (98%) directorii generali se așteaptă să urmărească în mod activ o tranzacție strategică în următoarele 12 luni (față de 89% în ianuarie 2023), 59% dintre aceștia urmărind fuziuni și achiziții, 47% căutând să renunțe la activități și 63% să încheie alianțe strategice sau asocieri în participație. Apetitul de a achiziționa este aproape de un nivel record, dar barierele care stau în calea încheierii de tranzacții pe piața actuală, cum ar fi extinderea reglementărilor și un cost mai ridicat al capitalului, vor tempera probabil multe dintre aceste planuri.
Îmbunătățirea capacităților tehnologice și a inovației este un motor principal al fuziunilor și achizițiilor, 16% dintre respondenți declarând că acesta este un obiectiv principal de investiții. În plus, directorii generali încorporează inteligența artificială în strategiile de fuziuni și achiziții – valorificând aceste tehnologii în procesul de căutare și procesare a tranzacțiilor. 71% încorporează IA în tranzacționare, fie în întregul proces, fie prin programe pilot. Doar o cohortă infimă (5%) nu are planuri de a utiliza IA – și riscă să fie depășită de concurență.
56,7% dintre respondenţii de la nivel local au declarat că nu vor întrerupe o investiție deja planificată în următoarele 6 luni, în timp ce 43,3% vor anula planurile de investiții viitoare în următoarea jumătate de an. 63,3% consideră că, din cauza incertitudinii create de situația politică actuală, vor avea loc reconfigurări ale lanțurilor de aprovizionare în următoarele 6 luni, în timp ce 36,7% au spus că nu va exista nicio schimbare.
La nivel global, companiile au tendința de a amâna investițiile deja planificate pentru următoarele 6 luni (40%). În România, 60% dintre directori consideră că nu vor exista amânări ale proiectelor de investiții în următoarele 6 luni. Procentul de amânare a investițiilor este similar cu cel global, respectiv 40%.
Din punct de vedere al fuziunilor și achizițiilor, 90% dintre respondenții din România cred că vor urmări acest tip de tranzacții în următoarele luni, 83% cred că vor avea loc dezinvestiții / spin-off-uri / oferte publice inițiale (IPO) și joint-venture-uri sau alianțe strategice cu părți terțe.
O majoritate solidă a respondenților români – 76,7% – au declarat că au integrat deja pe deplin modificările produselor/serviciilor bazate pe inteligență artificială în procesul de alocare a capitalului și că investesc în mod activ în inovarea bazată pe inteligență artificială.
20% dintre respondenții locali au menționat că nu au făcut investiții de capital semnificative până în prezent, dar intenționează să facă acest lucru în următoarele 12 luni, iar 3,3% au răspuns că nu planifică nicio investiție semnificativă de capital în inovarea produselor/serviciilor bazate pe AI.